![](https://ziemellatvija.lv/wp-content/uploads/2024/07/family-7244468_1280-1024x682.jpg)
Oficiālās statistikas portālā stat.gov.lv ir publicēti vēsturiskie 1924.–1943. gada dati par jaundzimušo paredzamo mūža ilgumu1 Latvijā, sniedzot iespēju aplūkot rādītāju 100 gadu griezumā. Jauniegūtie vēsturiskie dati aprēķināti2 sadarbībā ar Dr.hist. Ilmāru Mežu (vēsturnieks un demogrāfs, Vidzemes Augstskolas pētnieks).
Pirmskara laikā strauji pieauga mūža ilgums
Jauniegūtie dati aptver 20 gadu periodu un raksturo dzīves līmeni Latvijā pirms Otrā pasaules kara. 1924. gadā paredzamais mūža ilgums Latvijā bija 53,1 gads (sievietēm – 56,4, vīriešiem – 49,9). Līdz Otrajam pasaules karam paredzamais mūža ilgums pieauga par septiņiem gadiem un 1938. gadā dzimušajiem tas bija 60,1 gads (sievietēm – 62,9, vīriešiem – 57,1). Karam sākoties, mūža ilgums strauji kritās un 1943. gadā pietuvojās 1924. gadā noteiktajam. Tāpat kā mūsdienās, sievietēm mūža ilgums bija garāks nekā vīriešiem – vidēji par 5,7 gadiem.
Jaundzimušo paredzamais mūža ilgums (gados) 1924.–1943. gadā
![](https://ziemellatvija.lv/wp-content/uploads/2024/07/image-10.png)
Skatīt OSP datubāzē: IRP010
Par 20 gadiem garāks mūžs 100 gadu laikā
Pēc Otrā pasaules kara mūža ilgums saruka, taču jau 1950. gados, pateicoties zinātnes sasniegumiem, tika strauji mazināta zīdaiņu mirstība un paredzamais mūža ilgums atkal pieauga, 1960. gadu sākumā sasniedzot vidēji 70 gadus. Nākamos 30 gadus, par spīti tendencei citur pasaulē, mūža ilgums Latvijā stagnēja okupācijas politikas rezultātā.
Kopš Latvijas neatkarības atjaunošanas mūža ilgums kļuvis par sešiem gadiem garāks, 2023. gadā sasniedzot 75,5 gadus (sievietēm – 80,4, vīriešiem – 70,4). 2021. gadā Covid-19 pandēmija izraisīja paredzamā mūža ilguma krišanos par 2,5 gadiem, salīdzinot ar 2019. gadu. Savukārt 2023. gadā salīdzinājumā ar 2022. gadu mūža ilgums atkal pieauga – par 1,1 gadu.
100 gadu laikā (1924.–2023.) vidējais paredzamais mūža ilgums ir pieaudzis par 22,4 gadiem – no 53,1 līdz 75,5. Sieviešu mūžs ir kļuvis par 24 gadiem garāks (no 56,4 līdz 80,4), vīriešu – par 20,5 gadiem (no 49,9 līdz 70,4). Pirmskara laikā (1924.–1938.) atšķirība starp mūža ilgumu vīriešiem un sievietēm (sievietes dzīvoja par vidēji 5,7 gadiem ilgāk) nebija tik izteikta kā mūsdienās. Pēdējā desmitgadē sievietes dzīvo par 9 līdz 10 gadiem ilgāk nekā vīrieši.
Ilgākais paredzamais mūža ilgums 100 gadu vēsturē bija 2019. gadā – vidēji 75,6 gadi, arī vīriešiem – 70,8, savukārt sievietēm augstākais rādītājs bija 2023. gadā – 80,4 gadi (2019. gadā – 79,9).
Jaundzimušo paredzamais mūža ilgums (gados) 1924.–2023. gadā
Dati nav pieejami par 1941.,1944.–1957. gadu, kā arī 1962.,1964. gadu dalījumā pa dzimumiem.
Skatīt OSP datubāzē: IRP010
Pirms Otrā pasaules kara Latvijā mūža ilgums bija tuvs Eiropas vidējam
1924. gadā Eiropas valstīs3 jaundzimušo vidējais paredzamais mūža ilgums svārstījās no 46,3 Spānijā līdz 62,9 gadiem Nīderlandē. Latvijas (53,1 gadi) rādītājs bija zem Eiropas valstu vidējā (56,3 gadi), bet virs par Itālijas, Somijas un Spānijas.
1938. gadā, kad Latvijas jaundzimušajiem bija garākais paredzamais mūžs aplūkotajā laika posmā (no 1924. gada līdz 1943. gadam) – 60,1 gads, Eiropas valstīs vidējais mūža garums bija 61,1 gads. Īsāks mūžs bija Francijā, Igaunijā, Somijā, Itālijā un Spānijā, bet ilgāks Nīderlandē, Norvēģijā, Zviedrijā, Dānijā, Islandē, Šveicē un Apvienotajā Karalistē, Beļģijā līdzvērtīgs Latvijai – 60,1 gads.
Jaundzimušo paredzamais mūža ilgums (gados) Eiropas valstīs 1924.–1943. gadā
Ilmāra Meža datu apkopojums, datu avots: Life expectancy (ourworldindata.org)
Vīriešiem mūža ilgums viens no zemākajiem Eiropas Savienībā
2022. gadā jaundzimušā Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs vidējais paredzamais mūža ilgums bija 80,6 gadi (sievietēm – 83,3, vīriešiem – 79,9). Garākais mūžs bija Spānijā, Zviedrijā, Luksemburgā un Itālijā – vidēji 83 gadi. Paredzamais mūžs zem 76 gadiem bija Lietuvā, Rumānijā, Latvijā un Bulgārijā.
Sievietēm garākais paredzamais mūža ilgums bija Spānijā, Luksemburgā, Francijā, Zviedrijā un Itālijā – vidēji 85 gadi (Latvijā – 79,4 gadi), īsākais mūža ilgums bija sievietēm Bulgārijā – 77,9 gadi.
Savukārt visgarākais mūžs vīriešiem 2022. gadā bija Zviedrijā, Īrijā, Luksemburgā un Itālijā – vidēji 81 gads. No visām ES dalībvalstīm Latvijā un Bulgārijā vīriešu paredzamais mūža ilgums bija viszemākais – attiecīgi 69,4 gadi un 70,6 gadi.
Jaundzimušo paredzamais mūža ilgums (gados) Eiropas Savienības dalībvalstīs 2022. gadā
Eurostat: Life expectancy at birth by sex
Pētījumu atbalstīja projekts “Kvantitatīvie dati par sociālajām un ekonomiskajām transformācijām trīs Baltijas valstu reģionos pēdējos simts gados vēsturisko transformāciju analīzei un nākotnes izaicinājumu pārvarēšanai” (BALTIC100)Nr. EEA-RESEARCH-174.
Metodoloģiskie skaidrojumi
1Jaundzimušo vidējais paredzamais mūža ilgums – gadu skaits, kādu vidēji nodzīvotu attiecīgajā gadā dzimušie, ja viņu turpmākās dzīves laikā mirstības līmenis katrā vecumā paliktu tāds pats, kāds tas bija dzimšanas gadā.
2 Dr.hist. Ilmāra Meža apkopotajiem datiem – Latvijas Nacionālā arhīva Latvijas Valsts vēstures arhīva 1308. fondā pieejamā informācija – pielietota Centrālās statistikas pārvaldes mūsdienu metodoloģija paredzamā mūža ilguma aprēķinam.
3 Eiropas valstis, par kurām pieejami pilnīgākie dati par 1924.–1943. gadu.
Komunikācijas daļa
stat.gov.lv
x.com/CSP_Latvija
facebook.com/csplatvija
Ance Ceriņa, Sociālās statistikas metodoloģijas daļa
Reklāma